![](/user_photo/2706_HbeT2.jpg)
- •§ 1. Порівняльне правознавство як метод, наука та навчальна дисципліна 10
- •1. Порівняльне правознавство як метод, наука та навчальна дисципліна
- •§ 1. Порівняльне правознавство як метод, наука та навчальна дисципліна
- •2. Виникнення порівняльного правознавства
- •§ 3. Об’єкт, предмет, метод і структура порівняльного правознавства
- •3. Об’єкт, предмет, метод і структура порівняльного правознавства
- •§ 3. Об’єкт, предмет, метод і структура порівняльного правознавства
- •§ 4. Функції порівняльного правознавства
- •§ 5. Місце порівняльного правознавства в системі юридичних наук
- •5. Місце порівняльного правознавства
- •§ 5. Місце порівняльного правознавства в системі юридичних наук
- •6. Значення порівняльного правознавства
- •§ 6. Значення порівняльного правознавства
- •7. Види досліджень у порівняльному правознавстві
- •§ 7. Види досліджень у порівняльному правознавстві
- •1. Поняття, риси та структура правової системи
- •§ 1. Поняття, риси та структура правової системи
- •§ 2. Загальна характеристика правової карти світу
- •2. Загальна характеристика правової карти світу
- •§ 3. Поняття «правова сім’я»
- •§ 3. Поняття «правова сім’я»
- •4. Класифікація та типологія правових систем
- •§ 4. Класифікація та типологія правових систем
- •§ 4. Класифікація та типологія правових систем
- •§ 4. Класифікація та типологія правових систем
- •§ 5. Мішані правові системи
- •§ 5. Мішані правові системи
- •§ 5. Мішані правові системи
- •§ 6. Європейське право
- •§ 6. Європейське право
- •§ 6. Європейське право
- •§ 6. Європейське право
- •§ 6. Європейське право
- •§ 6. Європейське право
- •7. Правова система України серед правових систем сучасності
- •§ 7. Правова система України серед правових систем сучасності
- •§ 7. Правова система України серед правових систем сучасності
- •§ 7. Правова система України серед правових систем сучасності
- •1. Особливості романо-германської правової сім’ї
- •2. Основні етапи розвитку романо-германської правової сім’ї
- •§ 2. Основні етапи розвитку романо-германської правової сім’ї
- •§ 2. Основні етапи розвитку романо-германської правової сім’ї
- •§ 2. Основні етапи розвитку романо-германської правової сім’ї
- •§ 2. Основні етапи розвитку романо-германської правової сім’ї
- •§ 3. Роль науки (університетів) у розвитку романо-германського права
- •§ 3. Роль науки (університетів) у розвитку романо-германського права
- •§ 3. Роль науки (університетів) у розвитку романо-германського права
- •§ 4. Зв’язок романо-германської правової сім’ї з римським правом
- •4. Зв’язок романо-германської правової сім’ї з римським правом
- •§ 4. Зв’язок романо-германської правової сім’ї з римським правом
- •§ 4. Зв’язок романо-германської правової сім’ї з римським правом
- •§ 5. Вплив канонічного права на формування романо-германського права
- •5. Вплив канонічного права на формування романо-германського права
- •§ 5. Вплив канонічного права на формування романо-германського права
- •§ 6. Публічне і приватне право
- •§ 6. Публічне і приватне право
- •1. Норми права в романо-германській сім’ї
- •§ 1. Норми права в романо-германській сім’ї
- •2. Джерела права в романо-германській сім’ї, їх види
- •§ 2. Джерела права в романо-германській сім’ї, їх види
- •3. Нормативно-правові акти в романо-германській правовій сім’ї
- •§ 3. Нормативно-правові акти в романо-германській правовій сім’ї
- •§ 4. Закон як джерело права в романо-германській сім’ї
- •4. Закон як джерело права в романо-германській сім’ї
- •§ 4. Закон як джерело права в романо-германській сім’ї
- •5. Загальні принципи в романо-германській правовій сім’ї
- •§ 5. Загальні принципи в романо-германській правовій сім’ї
- •6. Звичай у системі джерел романо-германського права
- •§ 6. Звичай у системі джерел романо-германського права
- •7. Доктрина в романо-германській правовій сім’ї
- •§ 8. Судова практика в романо-германській правовій сім’ї
- •8. Судова практика в романо-германській правовій сім’ї
- •§ 8. Судова практика в романо-германській правовій сім’ї
- •1. Правові системи Скандинавських країн
- •§ 1. Правові системи Скандинавських країн
- •§ 1. Правові системи Скандинавських країн
- •§ 1. Правові системи Скандинавських країн
- •§ 1. Правові системи Скандинавських країн
- •2. Правові системи держав Латинської Америки
- •§ 2. Правові системи держав Латинської Америки
- •I етап — Латинська Америка з давніх часів і до початку XVI ст.
- •II етап — завоювання територій індіанських племен європей-ськими державами і формування колоніального права (XVI–XVIII
- •§ 2. Правові системи держав Латинської Америки
- •§ 2. Правові системи держав Латинської Америки
- •§ 2. Правові системи держав Латинської Америки
- •1. Особливості англо-американської правової сім’ї
- •§ 1. Особливості англо-американської правової сім’ї
- •2. Основні етапи розвитку англійської правової системи
- •§ 2. Основні етапи розвитку англійської правової системи
- •§ 2. Основні етапи розвитку англійської правової системи
- •3. Виникнення та реформування загального права
- •§ 3. Виникнення та реформування загального права
- •§ 3. Виникнення та реформування загального права
- •§ 3. Виникнення та реформування загального права
- •4. Загальне право: поняття та особливості
- •§ 4. Загальне право: поняття та особливості
- •5. Право справедливості та його співвідношення із загальним правом
- •§ 5. Право справедливості та його співвідношення із загальним правом
- •§ 5. Право справедливості та його співвідношення із загальним правом
- •1. Поняття та види джерел англо-американського права
- •§ 2. Прецедент як джерело права в сім’ї англо-американського права
- •2. Прецедент як джерело права в сім’ї англо-американського права
- •§ 2. Прецедент як джерело права в сім’ї англо-американського права
- •§ 2. Прецедент як джерело права в сім’ї англо-американського права
- •3. Закон як джерело права
- •§ 3. Закон як джерело права в сім’ї англо-американського права
- •§ 3. Закон як джерело права в сім’ї англо-американського права
- •4. Делеговане законодавство в сім’ї англо-американського права
- •5. Звичай в англо-американському праві
- •§ 5. Звичай в англо-американському праві
- •6. Інші джерела англо-американського права
- •1. Формування правової системи сша
- •§ 2. Сучасна правова система сша
- •§ 2. Сучасна правова система сша
- •§ 2. Сучасна правова система сша
- •§ 3. Правові системи країн Співдружності Націй
- •3. Правові системи країн Співдружності Націй
- •§ 3. Правові системи країн Співдружності Націй
- •§ 3. Правові системи країн Співдружності Націй
- •§ 3. Правові системи країн Співдружності Націй
- •§ 3. Правові системи країн Співдружності Націй
- •§ 3. Правові системи країн Співдружності Націй
- •§ 3. Правові системи країн Співдружності Націй
- •§ 3. Правові системи країн Співдружності Націй
- •1. Загальна характеристика правових систем релігійного типу
- •2. Мусульманське (ісламське) право
- •§ 2. Мусульманське (ісламське) право
- •§ 2. Мусульманське (ісламське) право
- •§ 2. Мусульманське (ісламське) право
- •§ 2. Мусульманське (ісламське) право
- •§ 2. Мусульманське (ісламське) право
- •§ 2. Мусульманське (ісламське) право
- •3. Індуське право
- •§ 3. Індуське право
- •§ 3. Індуське право
- •§ 3. Індуське право
- •§ 4. Іудейське (єврейське) право
- •§ 4. Іудейське (єврейське) право
- •§ 4. Іудейське (єврейське) право
- •§ 4. Іудейське (єврейське) право
- •§ 4. Іудейське (єврейське) право
- •§ 5. Канонічне право
- •§ 5. Канонічне право
- •§ 5. Канонічне право
- •§ 5. Канонічне право
- •§ 5. Канонічне право
- •1. Загальна характеристика правових систем традиційного типу
- •2. Правові системи країн Далекого Сходу
- •§ 2. Правові системи країн Далекого Сходу
- •§ 2. Правові системи країн Далекого Сходу
- •§ 2. Правові системи країн Далекого Сходу
- •§ 2. Правові системи країн Далекого Сходу
- •§ 2. Правові системи країн Далекого Сходу
- •§ 2. Правові системи країн Далекого Сходу
- •§ 2. Правові системи країн Далекого Сходу
- •§ 2. Правові системи країн Далекого Сходу
- •§ 3. Правові системи держав Африки
- •§ 3. Правові системи держав Африки
- •§ 3. Правові системи держав Африки
4. Класифікація та типологія правових систем
Проблема класифікації правових систем на певні групи, у тому числі сім’ї, є однією з основних проблем порівняльного правознавства. Сама ідея групування правових систем у «правові сім’ї» виникла в порівняльному правознавстві в 1900 р. і набула великого поширення вже на початку XX ст. Так, наприклад, учасники I Міжнародного кон-гресу порівняльного права в 1900 р . розрізняли французьку, англо-американську, німецьку, слов’янську і мусульманську правові сім’ї1.
Як відомо, класифікація — це система розподілу будь-яких одно-рідних предметів або понять за класами, відділами на основі певних
1 Саидов, А. Х. Сравнительное правоведение (основные правовые системы со-временности) [Текст] / А. Х. Саидов. – М. : Юристъ, 2000. – С. 121.
32
§ 4. Класифікація та типологія правових систем
загальних ознак (критеріїв). У нашому випадку такими однорідними предметами виступають правові системи. Результатом класифікації правових систем є така систематична одиниця, як група правових систем.
Необхідність класифікації правових систем обумовлюється тим, що класифікація допомагає встановити найбільш важливі, загальні для всіх правових систем якості, сприяє їх більш глибокому пізнанню, до-зволяє зафіксувати закономірні зв’ язки між правовими системами. Класифікація полегшує визначення місця і ролі конкретної правової системи в загальній світовій системі, дає змогу робити обґрунтовані прогнози щодо шляхів подальшого розвитку як окремих правових систем, так і їхньої сукупності в цілому, сприяє уніфікації чинного законодавства й удосконаленню національних правових систем.
Традиційно складним є питання про вибір критеріїв класифікації національних правових систем. У пошуках цих критеріїв юристи-компаративісти брали за основу різні фактори. Зокрема, в основу класифікації покладалися такі критерії: роль правових джерел (Леві-Ульман ), національні ознаки (Созе-Алль ), зміст права (Армінджон, Нольде та Вольф), специфіка виробничих відносин (Йорсі), ідеологіч-ні та техніко-юридичні критерії (Р. Давид), «правовий стиль» (К. Цвай-герт) тощо.
Класифікація може мати діахронний (історичний) або синхронний характер; її можна наводити як на рівні правових систем, так і в межах окремих галузей права різних правових систем. Звідси випливає прин-
ципова можливість множинності класифікацій, що побудовані за різними критеріями і здійснюються з різними цілями.
За допомогою різних критеріїв можливим є виокремлення різних класифікацій правових систем. Наведемо деякі з них.
1. Чисті правові системи та правові системи мішаного типу («гібридні»).
Правові системи мішаного типу об’єднують правила та інститути, що походять із різних правових систем і взаємодіють між собою. Най-більш яскравими є взаємовідносини західних правових систем і тра-диційних правових систем, що існують у межах більшості азіатських та африканських правових систем. До мішаних належать, зокрема, правові системи Філіппін, Японії, Шрі Ланки, Маврикію, Камеруну. Така мішаність відображає, а іноді сприяє проявам справжнього юри-дичного плюралізму.
33
Розділ 2. Правові системи та правові сім’ї як основні об’єкти порівняльного правознавства
2. Розвинуті та нерозвинуті правові системи.
Розвинуті правові системи — це системи, в яких розкрилися, роз-горнулись якості писаного права; в них право є утворенням високого інтелектуального порядку, що виступає в суспільному житті як само-стійний і сильний соціальний феномен.
Нерозвинуті правові системи — це ті системи, в яких не розкри-
лись, не розгорнулись якості права як самостійного і сильного соціаль-ного феномену, що відіграє особливу роль у житті суспільства. Такими системами в сучасному світі є релігійно-традиційні правові системи: основи рішень життєвих ситуацій тут взагалі коріняться поза правом —
традиціях, у релігійних нормах, у постулатах ідеології.
Материнські і дочірні правові системи.
Материнські правові системи — це ті системи, де вперше були створені оригінальні правові рішення і які в подальшому утворили основу певної правової сім’ї.
Дочірні правові системи — це системи, які побудовані за моделлю інших (материнських) правових систем.
Так, материнською є англійська правова система, тоді як правові системи Канади, Австралії, Нової Зеландії, які побудовані за моделлю права Англії, належать до дочірних.
4. Поділ на правові сім’ї. Цей особливий процес розподілу право-вих систем може відбуватися не на будь-яких критеріях, а на найбільш істотних та значущих. Таким чином, йдеться про типологізацію право-вих систем, визначення основних та найбільш поширених типів право-вих систем, що існують на правовій карті світу.
У компаративістиці ХХ ст. сформувались два основні напрями щодо поділу правових систем. Так, одні автори беруть до уваги тільки найсут-тєвіші відмінності і схожі риси правових систем і в цьому випадку обме-жуються виокремленням на правовій мапі світу трьох основних груп. Інші автори, беручи до уваги більшу кількість критеріїв, нараховують до восьми правових сімей. Перший напрям найбільш яскраво представлений у концепції правових сімей Р. Давида, другий — у концепції «правового стилю» К. Цвайгерта. Розглянемо ці класифікації більш детально.
Класифікація Р. Давида. Відомий французький компаративіст про-понує для класифікації правових систем два рівноправних критерії:
– юридична техніка, якою користуються юристи тієї чи іншої кра-їни, вивчаючи і практикуючи право;
– однакові філософські, політичні й економічні принципи.
34