![](/user_photo/2706_HbeT2.jpg)
- •§ 1. Предмет, основні розділи та методологія релігієзнавства
- •§ 2. Релігія і вільнодумство в історії суспільства
- •§ 3. Релігія в системі суспільної свідомості
- •Питання до самопідготовки
- •§ 1. Структура релігії, її основні елементи
- •§ 2. Основні соціальні функції та соціальна роль релігії
- •§ 3. Соціальна структура і соціальні функції церкви та релігійних організацій
- •Питання до самопідготовки
- •§ 1. Основні концепції походження релігії
- •§ 2. Гносеологічні, психологічні та соціально7історичні детермінанти релігії
- •§ 3. Типологія релігій
- •Питання до самопідготовки
- •§ 1. Загальна характеристика первісних форм релігії
- •§ 2. Міф та міфологія
- •§ 3. Ранньоісторичні форми релігії та родоплемінні культи
- •Питання до самопідготовки
- •§ 1. Загальна характеристика національних релігій
- •§ 2. Ранні національні релігії стародавнього світу
- •§ 3. Стародавні дохристиянські вірування в Україні
- •Питання до самопідготовки
- •§ 2. Джайнізм
- •§ 3. Сикхізм
- •§ 4. Даосизм
- •§ 5. Конфуціанство
- •§ 6. Синтоїзм
- •Питання до самопідготовки
- •§ 1. Історичний контекст виникнення іудаїзму
- •§ 2. Священні книги іудаїзму
- •§ 3. Іудаїзм і традиції права й судочинства єврейського народу
- •§ 4. Догматика іудаїзму
- •§ 5. Релігійні звичаї єврейського народу
- •§ 7. Сучасний іудаїзм
- •Питання до самопідготовки
- •§ 1. Соціально7історичні причини виникнення християнства
- •§ 2. Виникнення і поширення християнства
- •§ 3. Християнська догматика і культ
- •§ 4. Великий розкол християнства (1054 р.)
- •§ 5. Історичні наслідки розколу християнства
- •Питання до самопідготовки
- •§ 1. Структура Православної Церкви
- •§ 2. Особливості православного віровчення і культу
- •§ 3. Православне християнство в історії України
- •§ 4. Старообрядництво
- •§ 5. Секти, що виникли на підґрунті руського православ’я
- •§ 6. Православ’я, держава і право
- •§ 7. Тенденція до оновлення у сучасному православ’ї
- •Питання до самопідготовки
- •§ 1. Загальна характеристика католицизму
- •§ 2. Структура Католицької Церкви
- •§ 3. Догматика католицизму
- •§ 4. Курс на оновлення («аджорнаменто») католицизму
- •§ 5. Католицьке церковне право
- •§ 7. Католицькі чернечі ордени
- •§ 8. Католицизм в Україні
- •Питання до самопідготовки
- •§ 1. Передумови виникнення протестантизму
- •§ 2. Основні течії раннього протестантизму
- •§ 4. Пізньопротестантські течії
- •§ 5. Протестантизм в Україні
- •Питання до самопідготовки
- •§ 2. Життя Мухаммада і поширення його вчення
- •§ 3. Коран і Сунна
- •§ 4. Догматика і культ ісламу
- •§ 6. Сунніти і шиїти — головні течії в ісламі
- •§ 7. Подальші ідейні розгалуження в ісламі
- •§ 8. Сучасна ситуація в ісламі. Іслам в Україні
- •Питання до самопідготовки
- •§ 1. Умови виникнення, розвитку та поширення
- •§ 2. Віровчення й культ
- •§ 3. Основні напрями буддизму: хінаяна і махаяна
- •§ 4. Поширення буддизму
- •§ 5. Культурно7історичне значення буддизму
- •Питання до самопідготовки
- •§ 1. Причини виникнення нових релігійних рухів
- •Питання до самопідготовки
- •§ 1. Класифікація сучасних країн відповідно до їх ставлення до релігії і церкви
- •§ 2. Поняття свободи совісті
- •§ 3. Загальна декларація прав людини про свободу совісті
- •Питання до самопідготовки
- •§ 1. Загальна характеристика законодавства України про свободу совісті та релігійні організації
- •§ 2. Закон України «Про свободу совісті та релігійні організації»
- •§ 3. Відповідальність за порушення законодавства про свободу совісті та релігійні організації
- •Питання до самопідготовки
![](/html/2706/345/html_eTbJ9c18nv.IDul/htmlconvd-pZ8AmI1x1.jpg)
Міністерство освіти і науки України Національна юридична академія України імені Ярослава Мудрого
В. Д. Титов, С. В. Качурова, О. В. Барабаш
РЕЛІГІЄЗНАВСТВО
За редакцією професора В. Д. Титова
Затверджено Міністерством освіти і науки України як підручник
для студентів юридичних спеціальностей вищих навчальних закладів
Харків
«Право»
2004
1
ББК 86.2 я 73
Т 45
Гриф «Затверджено Міністерством освіти і науки України як підручник для студентів юридичних спеціальностей вищих на вчальних закладів» надано Міністерством освіти і науки України
Рецензенти
К.О. Байрачний, доктор філософських наук, професор
О.М. Кривуля, доктор філософських наук, професор
В.О. Лозовий, доктор філософських наук, професор
Титов В. Д., Качурова С. В,. Барабаш О. В.
Т 45 Релігієзнавство. Підручник для студентів юридичних спеціальностей вищих навчальних закладів / За ред. проф. В. Д. Титова. — Х.: Право, 2004. — 272 с.
ISBN 966?8467?13?2
Підручник підготовлений згідно із програмою навчальної дис? ципліни «Релігієзнавство». Він знайомить з основами теорії релігієзнавства, первісними, національними та світовими релі? гіями, сучасними релігійними рухами, міжнародними правовими актами та законодавством України щодо забезпечення свободи совісті, регулювання відносин між державою, церквою і віруючими.
Розрахований на студентів юридичних спеціальностей вищих навчальних закладів, всіх, хто цікавиться проблемами релігієзнавства.
|
ББК 86.2 я 73 |
|
© Титов В. Д., Качурова С. В., Ба? |
|
рабаш О. В., 2004 |
ISBN 966-8467-13-2 |
© «Право», 2004 |
2
![](/html/2706/345/html_eTbJ9c18nv.IDul/htmlconvd-pZ8AmI4x1.jpg)
Розділ 1
Загальна характеристика релігієзнавства
§ 1. Предмет, основні розділи та методологія релігієзнавства
Визначення предмета релігієзнавства. Предметом релігієзнавства є закономірності виникнення, розвитку і функціонування релігії, її різноманітні соціально?орга? нізаційні форми, їх історична динаміка, взаємозв’язки та взаємні впливи релігії та інших галузей духовної культури.
У подальшому викладі релігія розглядатиметься більш детально, але вже зараз слід подати її визначення.
Релігія є формою суспільної свідомості, орієнтованою на визнання надприродних сил, що створили навколишній світ та людину і можуть впливати на хід подій у навко лишньому світі та людську долю.
Походження терміна «релігія» (від лат. religio — побож? ність) вказує на світогляд та світосприйняття, які базують? ся на вірі в існування надприродних сил, що забезпечують і підтримують зв’язок між звичайним земним та священ? ним позаземним світом. Ця сфера духовного життя є особ? ливою формою суспільної свідомості і одночасно способом духовно?практичного освоєння світу суспільством.
Головним поняттям будь?якої релігії є віра в надпри? родні сили (єдиний Бог або велика кількість богів і священ них істот, а також ворожих до божеств і людей істот), що здатні впливати на поцейбічний світ і долю людей.
3
![](/html/2706/345/html_eTbJ9c18nv.IDul/htmlconvd-pZ8AmI5x1.jpg)
Розділ 1. Загальна характеристика релігієзнавства
Основні розділи релігієзнавства. Як окрема наукова дисципліна релігієзнавство почало формуватися лише в XIX ст., хоча відповідні знання накопичувалися ще з давніх часів. Релігієзнавство утворилося на стику філо? софії, історії, правознавства, етики, естетики, соціології, психології, лінгвістики, політології, етнографії, архео? логії та інших наук і постійно користується їхніми дани? ми та відкриттями. Оскільки релігія є одним з най? складніших суспільних явищ, вона може розглядатися у різноманітних аспектах. Тому релігієзнавство як наукова дисципліна включає велику кількість відносно автоном? них розділів. Найважливішими серед них є філософія релігії, історія, соціологія, психологія, дослідження вільнодумства та ін.
Філософія релігії — це система філософських понять, принципів, концепцій, що дають філософське пояснен? ня релігійних явищ. Ці концепції різноманітні, інтерпре? тація релігії в них здійснюється під кутом зору якогось головного принципу — матеріалізму, ідеалізму, екзис? тенціалізму, феноменології, герменевтики, прагматизму, позитивізму, лінгвістичної філософії, психоаналізу тощо.
Соціологія релігії вивчає суспільні основи релігії, су? спільні закономірності її виникнення, розвитку і функ? ціонування, її елементи і структуру, місце, функції і роль релігії в суспільній системі, вплив релігії на інші елемен? ти цієї системи і специфіку зворотного впливу даної сус? пільної системи на релігію на рівнях суспільства, окре? мих соціальних груп і особистостей.
Психологія релігії досліджує психічні і психологічні закономірності виникнення, розвитку і функціонування релігійних явищ суспільної, групової й індивідуальної психології (потреб, почуттів, настроїв, традицій і т. ін.), зміст, структуру, спрямованість цих явищ, їхнє місце і роль у релігійному комплексі і вплив на нерелігійні сфе? ри життєдіяльності суспільства, груп, особистостей.
4
![](/html/2706/345/html_eTbJ9c18nv.IDul/htmlconvd-pZ8AmI6x1.jpg)
§ 1. Предмет, основні розділи та методологія релігієзнавства
Історія релігії з’ясовує, як розвивається в часі релігія в усьому її різноманітті, відтворює минуле різних релігій у конкретності їхніх форм, накопичує і зберігає інфор? мацію про численні релігії, що колись існували та існу? ють сьогодні.
З наукових та практичних міркувань заслуговують на увагу також культурологія, географія та етнографія релі? гії, порівняльне релігієзнавство, більш спеціалізовані науки, присвячені історико?критичним дослідженням релігійних першоджерел та авторитетних текстів, — біблеїстика, кораністика, ведантистика тощо. Поряд з наведеними виділяють ще й особливу проблемну галузь, дослідження вільнодумства відносно релігії. У цьому розділі релігієзнавства виявляються загальні напрямки і зміст вільнодумства, його функції у суспільстві та у житті осо? бистості, розкриваються його різні прояви, описується його історія, типи й етапи розвитку, його відбиття в різні епохи у народній свідомості та на теоретичному рівні — у науці, моралі, мистецтві, політиці, філософії і навіть тео? логії у вигляді реформаторських пошуків та єресей.
Світське і богословське релігієзнавство. Слід розрізня? ти світське і богословське релігієзнавство. Богословське, або теологічне, релігієзнавство завжди пов’язане з кон? кретною релігією, представники якої наголошують на пріоритеті власного віровчення та церкви. Тому воно зав? жди є конфесійним (віросповідним) релігієзнавством, упередженим щодо інших конфесійних релігієзнавчих вчень. Світське ж релігієзнавство не віддає переваги жодному віровченню та жодній церкві, чітко дотримую? чись принципу об’єктивності щодо них і намагаючись дати неупереджені пояснення їх історії, сучасного стану та соціально?особистісного значення. В даному курсі пропонується підхід саме світського релігієзнавства.
Методи релігієзнавства. Будучи комплексною дис? ципліною, релігієзнавство широко використовує різно? манітні методи наукового пізнання: каузальний, історич?
5
![](/html/2706/345/html_eTbJ9c18nv.IDul/htmlconvd-pZ8AmI7x1.jpg)
Розділ 1. Загальна характеристика релігієзнавства
ний (з його різновидами — генетичним та порівняльно? історичним методами), типологічний, феноменологіч? ний, герменевтичний, системний та ін. Засновані на них наукові підходи характеризуються певними рисами.
Каузальний аналіз має на увазі вивчення причинно? наслідкових зв’язків та з’ясування причин виникнення та еволюції різних явищ релігії.
Історизм передбачає виведення наступних етапів розвитку із початкової фази. Порівняльно?історичне дослідження співвідносить різні етапи розвитку однієї і тієї ж релігії в різні моменти часу, різні релігії, що існують одночасно, але перебувають на різних етапах розвитку.
Типологічний підхід являє собою застосування процедур розчленування та групування об’єктів, що вивчаються, за особливими ознаками. В результаті типологізації утворю? ються стійкі комплекси ознак — типи, що формують мо? дель типологічної спільності певних об’єктів або явищ.
Феноменологічний підхід пропонує сукупність засобів з’ясування сенсу і значень у духовній взаємодії людей. Співвідносяться мотиви, ідеї, уявлення практично дію? чих індивідів і таким чином досягається розуміння сен? сового зв’язку в їх поведінці, що допомагає з’ясувати формальні структури спілкування.
Герменевтичний підхід пов’язаний з тлумаченням свя? щенних текстів, творів релігійних діячів і взагалі об’єк? тивних феноменів релігійної культури, з’ясуванням зв’яз? ку релігійного тексту з соціально?культурним контекстом.
Системний підхід засновується на розгляді об’єктів дослідження як систем, тобто упорядкованих множин елементів, поєднаних між собою відносинами суборди? нації та координації. Цей метод спрямований на роз? криття їх сутності та визначення особливостей функ? ціонування.
Основні категорії і поняття релігієзнавства. У релі? гієзнавчій науці розробляється понятійний апарат, що дозволяє розкрити загальні й особливі ознаки і зв’язки
6