![](/user_photo/_userpic.png)
- •Тема 1.5. Теорія грошей і грошового обігу
- •Тема 1.5. Теорія грошей і грошового обігу 1
- •2. Механізм і способи виробництва додаткової вартості 89
- •3. Капітал і праця. Робоча сила як товар 94
- •4. Заробітна плата та її теорії 112
- •1. Виникнення та розвиток грошових відносин Закономірності виникнення та суть грошей Теоретичні концепції виникнення і сутності грошей
- •Грошова система, її структурні елементи й основні типи
- •2. Гроші та їх функції
- •3. Сучасні функціональні форми грошей Функціональні форми грошей і грошовий агрегат
- •Что такое биткоин и зачем он нужен
- •4. Закони грошового обігу. Інфляція
- •Інфляція, її сутність, причини, види і соціально-економічні наслідки
- •Соціально-економічні наслідки інфляції
- •Соціальні наслідки інфляції
- •Антиінфляційна державна політика
- •Лекція 6
- •Тема 1.6. Капітал і наймана праця
- •1. Предметно-функціональний підхід
- •2. Соціально-економічний підхід
- •4. Часова концепція капіталу
- •Альтернативні теорії капіталу
- •2. Механізм і способи виробництва додаткової вартості
- •3. Капітал і праця. Робоча сила як товар трудові відносини та робоча сила
- •Сутність і структура трудових відносин
- •Суперечності трудових відносин та шляхи їх розв’язання
- •Соціальне партнерство в трудових відносинах
- •Фактори впливу на величину вартості робочої сили:
- •1. Збільшують вартість:
- •2. Зменшують вартість:
- •4. Заробітна плата та її теорії Трактовки сутності та основні теорії заробітної плати
- •Форми і системи заробітної плати
|
|
Л
ЕКЦІЯ
5
Тема 1.5. Теорія грошей і грошового обігу
Марущак Світлана Миколаївна
svitlana.marushchak@nuos.edu.ua
СТРУКТУРНИЙ ПЛАН ЛЕКЦІЇ
ЛЕКЦІЯ 5 1
Тема 1.5. Теорія грошей і грошового обігу 1
Мілтон Фрідмен 2
1. ВИНИКНЕННЯ ТА РОЗВИТОК ГРОШОВИХ ВІДНОСИН 3
Закономірності виникнення та суть грошей 3
Теоретичні концепції виникнення і сутності грошей 3
Грошова система, її структурні елементи й основні типи 10
2. ГРОШІ ТА ЇХ ФУНКЦІЇ 29
3. СУЧАСНІ ФУНКЦІОНАЛЬНІ ФОРМИ ГРОШЕЙ 38
Функціональні форми грошей і грошовий агрегат 38
Что такое биткоин и зачем он нужен 40
4. ЗАКОНИ ГРОШОВОГО ОБІГУ. ІНФЛЯЦІЯ 42
ІНФЛЯЦІЯ, ЇЇ СУТНІСТЬ, ПРИЧИНИ, 48
ВИДИ І СОЦІАЛЬНО-ЕКОНОМІЧНІ НАСЛІДКИ 48
1. Капітал як економічна категорія товарного виробництва 60
2. Механізм і способи виробництва додаткової вартості 60
3. Капітал і праця. робоча сила як товар 60
4. Заробітна плата та її теорії 60
1. КАПІТАЛ ЯК ЕКОНОМІЧНА КАТЕГОРІЯ ТОВАРНОГО ВИРОБНИЦТВА 61
2. Механізм і способи виробництва додаткової вартості 89
3. Капітал і праця. Робоча сила як товар 94
4. Заробітна плата та її теорії 112
Гроші всюди присутні, і,
якщо порушити грошовий обіг,
порушиться нормальне функціонування
усього
господарського організму.
Мілтон
Фрідман – американський економіст,
володар премії з економіки пам’яті
Альфреда Нобеля 1976 за дослідження в
області споживання, монетарної історії
і теорії, а також складності стабілізаційної
політики.
1. Виникнення та розвиток грошових відносин Закономірності виникнення та суть грошей Теоретичні концепції виникнення і сутності грошей
Гроші мають багатотисячолітню історію. Це складний і найважливіший елемент ринкової економіки. Зрозуміти економічну сутність грошей можна лише на основі всебічного розуміння причин їх виникнення та закономірностей розвитку. Існують дві основні концепції, що пояснюють причини виникнення грошей: раціоналістична й еволюційна (рис. 1).
Рис. 1. Основні концепції виникнення грошей
Раціоналістична концепція панувала до кінця XVIII ст. Вона має прихильників і серед деяких сучасних економістів. Так, П. Самуельсон визначає гроші як «штучну соціальну умовність», а Дж.К. Гелбрейт вважає, що закріплення грошових функцій за благородними металами та іншими предметами – «продукт угоди між людьми».
Однак спроби пояснити походження грошей угодою між людьми чи законодавчими актами держави, з нашого погляду, є не дуже переконливими. Адже гроші у своїх найпростіших проявах виникли на ранніх етапах розвитку окремих народів, коли ні фактор взаємної угоди, ні влада держави не могли відігравати істотної ролі у конституюванні такої складної категорії, як гроші. Можна припустити, що держава лише на певній стадії розвитку законодавчо закріпила певний товар, який стихійно виконував роль загального еквівалента, як «декретні гроші».
І сьогодні, коли значно зросла регулятивна роль держави щодо грошей, не означає що вона є творцем сучасних грошей. Держава може визначати та змінювати зовнішні атрибути грошей – їх форму, номінал, масу, порядок емісії грошових знаків, курс обміну валют з метою кращого пристосування їх до ефективного виконання своєї суспільної ролі. Але всі ці дії держави щодо грошей не зачіпають їх родової сутності і не заперечують їх об’єктивного походження, зумовленого тривалим розвитком товарного виробництва й обміну.
Еволюційна концепція вперше була сформульована засновниками класичної політичної економії А. Смітом, Д. Рікардо, а потім була розвинута К. Марксом. Вони аргументовано довели, що гроші мають товарне походження і виникли в результаті тривалого розвитку суспільного поділу праці, товарного виробництва, обміну та послідовної зміни форм вартості.
На ранньому етапі розвитку людського суспільства появі грошей передувала епоха натурального (бартерного) товарообміну (Т1 – Т2), коли товар Т1 виражав свою вартість у протиставленому йому товарі-еквіваленті Т2. При бартері необхідно знайти партнера, у якого є те, що вам треба, а він повинен хотіти те, що ви пропонуєте до обміну. У міру розвитку товарного виробництва та насичення ринку товарами прямий товарообмін дедалі більше ускладнювався, і міг взагалі не здійснитися, оскільки інтереси учасників товарної угоди не збігалися. Це вимагало вишукування багатьох потенційних партнерів по обміну, здатних задовольнити потреби один одного в товарах і послугах, а потім і досягнення кінцевої мети обміну. Для того щоб отримати потрібний товар, необхідно було попередньо відшукати товар-посередник, який задовольнив би партнера по обміну, а з часом і товар, який би відповідав інтересам усіх учасників обмінних операцій, тобто був загальним еквівалентом.
Поступово розвиток обміну стимулював стихійне виокремлення із безлічі товарів якогось одного, найбільш ходового за своїми споживчими властивостями й тому придатного для виконання ролі загального еквівалента. У різних народів товарами, що виконували роль загальновизнаних еквівалентів, були: худоба, хутро, сіль, риба, зерно, чай, рис, дорогоцінні раковини, залізо, мідь, бронза та ін. З подальшим розвитком товарних відносин роль товару-посередника, який виконував функцію загального еквівалента, закріпилась за дорогоцінними металами – сріблом та золотом, а згодом – тільки за золотом.
Золото стало краще інших товарів виконувати роль загального еквівалента і називатися грошима завдяки своїм природним властивостям (рідкісність, висока вартість, однорідність, подільність без втрати вартості, портативність, тривалість зберігання, здатність до приймання скрізь, де розвинута торгівля тощо).
З появою грошей увесь товарний світ ніби розділився на два полюси: на одному знаходяться всі звичайні товари, на другому–особливий товар – гроші, що виконують роль загального еквівалента і мають абсолютну ліквідність (здатність до реалізації).
Гроші сприяли трансформації бартерного товарообміну (Т1 – Т2) у товарно-грошовий обіг (Т1 – Г – Т2).
Сутність грошей виявляється в єдності трьох їхніх властивостей (рис. 2).
Рис. 2. Основні властивості грошей
Отже, гроші – це особливий товар, який виконує роль загального еквівалента, виступає посередником в обміні товарів і виражає економічні відносини між людьми з приводу виробництва та обміну товарів.
Все це свідчить про те, що гроші є об’єктивною категорією ринкової економіки, яка не може бути скасована чи змінена за згодою людей або рішенням держави доти, доки існують адекватні грошам суспільні відносини, так само як і вони не можуть бути введені там, де таких відносин не існує. Дії держави і відповідно її юридичні норми і грошова політика мають бути адекватними цим об’єктивним умовам і утворювати механізм їх реалізації.
Сучасні окремі західні економісти визначають сутність грошей, виходячи з їхніх функцій. Вони стверджують, що грошима може бути все визначене людьми за гроші, що виконує їхні функції. Так, K.P. Макконнелл і С.Л. Брю вважають, що «гроші – це те, що вважають грошима» або «все, що виконує функції грошей, і є грошима». Дж. Хікс розуміє гроші як «те, що використовується як гроші». С. Фішер, Р. Дорнбуш, Р. Шмалензі вважають ключовим моментом у визначенні грошей їх платіжну функцію: «гроші – загальновизнаний засіб платежу, який приймається в обмін на товари і послуги, а також під час сплати боргів». Р. Барр також вважає, що «гроші можуть бути визначені як засіб обміну, загальноприйнятий у цьому платіжному співтоваристві».
Зауважимо, що витоки деяких сучасних концепцій грошей (особливо монетаристських напрямів) починаються в теоріях, які зародилися ще у XVII–XVIII ст. – металевій, номіналістичній, кількісній (рис. 3).
Рис. 3. Теорії грошей
Серед означених теорій грошей найбільшого розвитку набула кількісна теорія, яка поступово трансформувалась в монетаристську концепцію сучасної економічної науки. Відомі прихильники цієї концепції М. Фрідмен, І. Фішер, Дж. Хікс та інші з кількісних позицій обґрунтовують визначальну роль грошей в регулюванні макроекономічних процесів країни.